%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% Contents: Typesetting Part of LaTeX2e Introduction
% $Id: ladonta.tex,v 3.7 1999/04/21 08:05:09 hellgren Exp hellgren $
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
\chapter{Tekstin ladonta}

\begin{intro}
  Edellisen kappaleen luettuasi tied�t mist� perusaineksista
  \LaTeXe-dokumentti koostuu. T�ss� luvussa saat tiet�� loputkin
  oikeissa dokumenteissa tarvittavista asioista.
 \end{intro}

\section{Tekstin ja kielen rakenne}

Kirjoitetun tekstin p��asiana (lukuunottamatta jotain postmodernia
kirjallisuutta, jossa image on t�rkein\footnote{En nyt tarkoita
samannimist� lehte�.}) on v�litt��
ideoita, aatteita tai tietoa lukijalle. Lukija ymm�rt�� tekstin paremmin,
jos ideat on rakenteellisesti muotoiltu hyvin ja h�n n�kee sek� tuntee 
t�m�n rakenteen, jos typografinen muotoilu heijastaa sis�ll�n loogista
ja semanttista rakennetta.

\LaTeX{} eroaa muista ladontaj�rjestelmist� siin�, ett� pelkk� tekstin loogisen
ja semanttisen rakenteen kertominen riitt��. Se johtaa
sitten tekstin typografisen muodon dokumentin luokkatiedoston ja erilaisten
tyylitiedostojen s��nt�jen pohjalta.

\LaTeX:n (ja typografian) tarkein tekstiyksikk� on \wi{kappale}.
Kutsukaamme sit� ''tekstiyksik�ksi'', sill� kappale on typografinen
muoto, jonka pit�isi heijastaa yht� selv�� ajatusta. Seuraavissa
osioissa opitaan, miten rivinvaihto voidaan m��ritell� tiettyyn kohtaan
kirjoittamalla esim.~\texttt{\bs\bs} ja kappaleen vaihto j�tt�m�ll�
esim.~tyhj� rivi k�sikirjoitukseen. Niinp�, kun uusi ajatus alkaa,
my�s uusi kappale alkaa. P�invastaisessa tapauksessa k�ytet��n vain
rivinvaihtoa. Jos et ole varma kappalevaihdosta, kuvittele
teksti�si aatteiden ja ajatusten v�litt�j�n�. Mik�li sama ajatus
jatkuu seuraavassa kappaleessa, tulisi kappaleet yhdist��. Jos kesken
kappaletta esiin tulee uusi ajatus, pit�isi kappale jakaa.

Useimmat ihmiset aliarvioivat hyvin asemoitujen kappeleenvaihtojen
merkityksen. Monet eiv�t edes tied� kappaleenvaihdon merkityst� ja
k�ytt�v�t niit�, erityisesti \LaTeX:ssa, merkityst� tuntematta.
Katso seuraavia esimerkkej� ja yrit� selvitt�� miksi joskus
kaavojen eteen ja j�lkeen j�tet��n tyhj�t rivit (kappaleenvaihdot)
ja miksi taas joskus ei. (Jos et viel� tunne komentoja kyllin hyvin
ymm�rt��ksesi esimerkkej�, lue t�m� ja seuraava luku ennenkuin
luet t�m�n osion uudelleen.)

\begin{code}
\begin{verbatim}
% Example 1
\ldots kun Einstein esitti kaavansa 
\begin{equation} 
  e = m \cdot c^2 \; , 
\end{equation}
joka on samalla tunnetuin ja v�hiten ymm�rretty fysiikan
kaava.

% Example 2
\ldots josta seuraa Kirchhoffin laki:
\begin{equation} 
  \sum_{k=1}{n} I_k = 0 \; .
\end{equation} 

Kirchhoffin j�nnitteen laki voidaan johtaa \ldots

% Example 3
\ldots josta on useita etuja.

\begin{equation} 
  I_D = I_F - I_R
\end{equation}
on hyvin erilaisen transistorimallin ydin. \ldots
\end{verbatim}
\end{code} 

Seuraava pienempi tekstiyksikk� on lause. Englanninkielisiss� teksteiss�
lauseen p��tt�v�n pisteen per�ss� on pitempi v�li kuin silloin, kun
piste on lyhenteen per�ss�. Suomessa ja useissa muissa kieliss� ei
t�t� tapaa kuitenkaan noudateta. Niinp� \textsf{Babelin} suomalaismakrot
kytkev�t t�m�n ominaisuuden pois p��lt�. Englanninkielisess� tekstiss�
\LaTeX{} yritt�� arvata minkalaisesta pisteest� on kysymys. Jos \LaTeX{}
erehtyy, t�ytyy kirjoittajan kertoa, mit� h�n haluaa. T�m� selitet��n
my�hemmin t�ss� luvussa.

Tekstin rakenteisiin kuuluu my�s lauseen osia. Monissa kieliss� on
hyvin monimutkaiset v�limerkkis��nn�t. Suomessa pilkkua k�ytet��n
pelk�st��n kieliopillisten s��nt�jen mukaan. Koulussa opittiin mink� sanojen
j�lkeen tulee aina pilkku ja milloin taas ei. Monissa muissa kieliss�
(kuten saksassa ja englannissa) pilkku esitt�� tekstiss� lyhytt�
taukoa. N�iss� kieliss� kannattaa ep�varmoissa tapauksissa lukea
lause ��neen ja vet�� henke�. Jos jossain kohtaa tauko tuntuu
omituiselta, pilkun voi poistaa, jos taas jossain kohtaa pit�isi vet��
henke� (tai pit�� lyhyt tauko), siihen lis�t��n pilkku.

Lis�ksi teksti jaetaan kappaleita ylemm�ll� tasolla loogisesti
lukuihin, osioihin, alaosioihin jne. N�iden ylemm�n tason rakenteiden
k�ytt� on l�hes itsest��n selv��, sill� kirjoittamalla
esim.~\verb|\section{|\texttt{Tekstin ja kielen rakenne}\verb|}|
on sen typografinen vaikutelma kyllin selv�.

\section{Rivin- ja kappaleenvaihto}
 
\subsection{Tasatut kappaleet}

Kirjat ladotaan usein niin, ett� jokainen rivi on yht� pitk�.
\LaTeX{} lis�� tarpeelliset \wi{rivinvaihdot} ja v�lily�nnit
sanojen v�liin optimoidessaan koko kappaleen sis�lt��. Tarpeen
vaatiessa se my�s tavuttaa sanat, jotka eiv�t mahdu kokonaan
riville. Kappaleiden ladonta riippuu dokumenttiluokasta.
Normaalisti kappaleen ensimm�inen rivi on sisennetty eik� kappaleiden
v�liss� ole tyhj�� rivi�. Katso osasta~\ref{parsp} lis�tietoja.

Erikoistapauksissa voi olla tarpeen pakottaa \LaTeX{} katkaisemaan
rivi:
\begin{command}
\ci{\bs} tai \ci{newline} 
\end{command}
\noindent aloittaa uuden rivin, mutta ei uutta kappaletta. 

\begin{command}
\ci{\bs*}
\end{command}
\noindent est�� lis�ksi sivun vaihdon rivin katkaisun j�lkeen.

\begin{command}
\ci{newpage}
\end{command}
\noindent aloittaa uuden sivun. 

\begin{command}
\ci{linebreak}\verb|[|\emph{n}\verb|]|,
\ci{nolinebreak}\verb|[|\emph{n}\verb|]|, 
\ci{pagebreak}\verb|[|\emph{n}\verb|]| ja
\ci{nopagebreak}\verb|[|\emph{n}\verb|]|
\end{command}
\noindent tekev�t vastaavasti seuraavaa: rivinvaihto, rivinvaihdon esto,
sivun vaihto, sivunvaihdon esto. N�m� k�skyt antavat kirjoittajalle
mahdollisuuden vaikuttaa niiden toimintaan vaihtoehtoisella argumentilla
\emph{n}. Sille voidaan antaa arvo nollan ja nelj�n v�lilt�. Alle nelj�n
olevalla arvolla \LaTeX{} saa luvan j�tt�� k�sky huomioimatta, jos
lopputulos olisi liian ruman n�k�inen. N�it� ''katkaisu''-k�skyj� ei
tule sekoittaa ''uusi''-k�skyihin. Vaikka ''katkaisu''-k�sky�
k�ytett�isiinkin, \LaTeX{} yritt�� silti tasata sivun oikean reunan ja
sivun kokonaispituuden seuraavassa osioissa kuvatulla tavalla. Jos todella
halutaan aloittaa ''uusi rivi'', on k�ytett�v� vastaavaa komentoa.
Arvaa mink� nimist�!\footnote{K��nt�j�n vihje: ''uusi rivi'' on englanniksi
\emph{new line}.}

\LaTeX{} yritt�� katkaista rivin aina parhaasta mahdollisesta paikasta.
Jos se ei l�yd� tapaa katkaista rivi sen korkeatasoisten vaatimusten
mukaisesti, se antaa rivin sojottaa ulos kappaleen oikeasta reunasta.
\LaTeX{} antaa lis�ksi valituksen (``\wi{overfull hbox}'') k�sikirjoitusta
ty�st�ess��n. T�llainen tilanne tulee yleens� silloin kun \LaTeX{}
ei l�yd� sopivaa tavutuskohtaa sanasta.\footnote{Vaikka \LaTeX{}
antaa n�iss� tapauksissa varoituksen (Overfull hbox), ei t�llaisia rivej�
ole aina helppo l�yt��. Jos  \ci{documentclass}-komennon yhteydess�
k�ytet��n optiota \texttt{draft}, \LaTeX merkitsee n�m� rivit mustalla
palkilla oikeassa marginaalissa.} LaTeX:ia voi pyyt�� alentamaan tasoaan
k�skyll�  \ci{sloppy}. Se est�� ylipitkien rivien syntymisen lis��m�ll�
sanojen v�lej�, vaikka lopputulos ei olisi paras mahdollinen eik� yleens�
kovin hyv�n n�k�inen. Silt� varalta, ett� haluat \LaTeX:n valittavan v�h�n
joka asiasta, on olemassa komento \ci{fussy}, joka on siis edellisen
komennon vastakohta.

\subsection{Tavutus} \label{hyph}

\LaTeX{} tavuttaa sanat tarpeen vaatiessa. Jos tavutusalgoritmi
ei l�yd� sopivaa tavutuskohtaa, voidaan tilannetta helpottaa
kertomalla \TeX:lle seuraavilla komennoilla, ett� kyseess� on
poikkeus.

Komento
\begin{command}
\ci{hyphenation}\verb|{|\emph{sanalista}\verb|}|
\end{command}
\noindent aiheuttaa sen, ett� sanalistassa luetellut sanat tavutetaan
ainostaan kohdista, jotka on merkitty ''\verb|-|''. T�t� komentoa
tulee k�ytt�� k�sikirjoituksen esittelyosassa ja siin� pit�isi
k�ytt�� ainoastaan normaalikirjaimista koostuvia sanoja. Kirjainkokoa
ei huomioida. Alapuolella oleva esimerkki kertoo, ett� ''tavutus''
samoin kuin ''Tavutus'' tavutetaan, mutta ''FORTRAN'' ei. Mit��n
erityismerkkej� tai symboleja ei argumenttiosassa sallita.

Example:
\begin{code}
\verb|\hyphenation{FORTRAN Ta-vu-tus}|
\end{code}

Komennolla \ci{-} lis�t��n sanaan tavutusohje. Englanninkielisiss�
dokumenteissa t�st� tulee samalla ainoa kohta, jossa tavutus sallitaan.
\textsf{Babelin} \texttt{finnish}-optio, kuitenkin muuttaa komennon merkityst�
niin, ett� tavutus sallitaan edelleen tarvittaessa muuallakin. T�st�
komennosta on hy�ty� erityisesti ulkomaisten sanojen kohdalla. Niiss�
voi olla erikoismerkkej� (esim.~aksenttimerkkej�), joita suomen kielen
tavutus ei tunne. ��kk�set kuitenkin tavuttuvat oikein jos k�ytet��n
\textsf{Babelin} suomen kielen tukea ja \texttt{T1}-koodausta k�ytt�vi�
kirjasimia.\footnote{Sek� lis�ksi suomen kielen tavutuss��nn�t
on asennettu j�rjestelm��n.} 

\begin{example}
Tavutus toimii j�r\-jes\-tel\-%
m�l\-li\-syy\-del\-l��n\-kin
\end{example}

Koska suomen pitk�t sanat vaativat jatkuvasti tavuttamista,
on suomalaisessa typografiassa hieman joustavammat s��nn�t
tavutuksen kohdalla kuin englannissa. \textsf{Babelin} suomen
kielen tuki lis�� muutaman ylim��r�isen ominaisuuden, jotka ovat
tarpeen suomalaisissa dokumenteissa. Huomaa kuitenkin, ett�
ne toimivat vain \textsf{Babelin} \texttt{finnish}-option kanssa.

Normaalisti kun sanassa on tavuviiva (esim.~noita-akka) \LaTeX
tavuttaa sanan vain t�m�n tavuviivan kohdalta. Tarkoituksena v�ltt��
samassa sanassa kahta tavuviivaa. Suomen pitkien sanojen kohdalla
on kuitenkin parempi luistaa t�st� periaatteesta. Kirjoittamalla
esim.~\verb|noita"-akka| sallitaan tavutus my�s muualla sanassa.

Toinen ongelmatapaus on esim.~''pakastekaapit ja "=arkut'', jossa
tavuviiva tulee sanan eteen. Normaalisti \LaTeX{} olettaa, ett�
tavuviiva j�� rivin loppuun ja sana ''arkut'' tulisi seuraavalle
riville. Koska suomessa n�in ei aina ole, on esimerkki kirjoitettava
seuraavasti: \texttt{pakastekaapit ja} \verb|"=arkut|.

Joskus sana pit�� katkaista ilman tavutusviivaa. Silloin voi
k�ytt�� \textsf{Babelin} merkint��  \verb|""|, esim.~''entrada/""salida''.

Per�kk�iset sanat saa pysym��n samalla rivill� komennolla:
\begin{command}
\ci{mbox}\verb|{|\emph{teksti�}\verb|}|
\end{command}
\noindent Se saa argumenttina olevan tekstin pysym��n samalla rivill�
kaikissa tilanteissa.

\begin{example}
Puhelinnumeroni vaihtuu piakkoin.
Siit� tulee \mbox{0116 291 2319}.

Parametrin 
\mbox{\emph{tiedostonnimi}} pit�isi 
sis�lt�� tiedoston nimi.
\end{example}
 
\section{Erikoismerkit ja symbolit}
%
% Rewrite Section to be more logical.
%
 
\subsection{Lainausmerkit}

Kirjoituskoneen \verb|"|-symbolia ei pit�isi k�ytt�� \index{lainausmerkit}
lainausmerkkin�. \index{""@\texttt{""}} Painetussa tekstiss� Suomessa ja Ruotsissa k�ytetty
lainausmerkki saadaan \LaTeX:ssa kirjoittamalla kaksi per�kk�ist� '-merkki�.
Anglo-amerikkalaisessa typografiassa lainauksen aloitus"- ja
lopetusmerkki ovat erilaiset. Siell� lainauksen aloittaa kaksi per�kk�ist�
\verb|`|-merkki�. Suomessa k�ytet��n joissain kirjoissa my�s
\UseTextSymbol{OT1}{\guillemotright}toisenlaisia\UseTextSymbol{OT1}{\guillemotright}
lainausmerkkej�. N�m� saadaan kirjoittamalla
kaksi per�kk�ist� \verb|>|-merkki�. Muissa kieliss� on viel� toisenlaisia
k�yt�nt�j�.

\begin{example}
''Paina 'x'-n�pp�int�.''
``Please press the `x' key.''
\end{example}
 
\subsection{V�li"-, yhdys"- ja ajatusviivat}

\LaTeX{} tuntee nelj� erilaista \index{v�liviivat} viivaa. Kolme niist� saadaan
eri m��r�ll� per�kk�isi� tavuviivoja. Nelj�s viiva on matemaattinen
miinusmerkki: \index{-} \index{--} \index{---} \index{-@$-$}
\index{matemaattinen!miinus}

\begin{example}
kuu-ukko, X-kirjain\\
sivut 13--67\\
Will Hunting --- syntynyt neroksi \\
$0$, $1$ ja $-1$
\end{example}

Nimet n�ille viivoille ovat: 
'-' \index{tavuviiva}\index{yhdysmerkki} tavu"- tai yhdysviiva, '--' \wi{v�liviiva},
'---' \wi{ajatusviiva} ja
'$-$' \wi{miinusmerkki}.

Muista lis�ksi mit� tavutuksen kohdalla todettiin yhdysviivasta. Lis�ksi
on todettava, ett� suomalaisissa painotuotteissa n�kee joskus k�ytett�v�n
v�liviivaa ajatusviivana. Esa Saarimaan Kielenoppaan kuudes painos vuodelta
1964 taas k�skee k�ytt��m��n ajatusviivaa my�s v�liviivana! En nyt ota
sen kummemmin t�ss� kantaa ajatusviivan oikeaan pituuteen suomen
kieless�.\footnote{Ven�l�iset kinastelivat Internetiss� kuukauden verran
ajatusviivan oikeasta pituudesta ven�j�ss� p��sem�tt� asiassa yhteisymm�rrykseen.}
Varmaa ainakin on, ett� ajatusviivan kummallekin puolelle tulee suomessa v�lily�nti.
Englannissa taas ajatusviiva kirjoitetaan ilman v�lily�ntej�.

\subsection{Ellipsi ( \ldots )}

Kirjoituskoneessa \wi{pilkku} tai \wi{piste} vie yht� paljon tilaa kuin
mik� tahansa muu kirjain. Painetuissa kirjoissa n�m� merkit viev�t
vain v�h�n tilaa ja ne sijaitsevat hyvin l�hell� edelt�v�� kirjainta.
Niinp� \index{ellipsi}''\wi{ellipsi�}'' ei voi lis�t� kirjoittamalla yksinkertaisesti
kolme pistett�, sill� v�listys olisi v��rin. Sit�paitsi n�ille pisteille
on oma komento. Sen nimi on

\begin{command}
\ci{ldots}
\end{command}
\index{...@\ldots}

\begin{example}
Ei n�in ... vaan n�in:\\
New York, Tokio, Budapest, \ldots
\end{example}
 
\subsection{Ligatuurit}

Anglo-amerikkalaisessa typografiassa joitakin kirjainyhdistelmi�
ei ladota panemalla kirjain toisensa per��n, vaan k�ytt�m�ll�
erityisi� kirjainmerkkej�.
\begin{code}
{\large ff fi fl ffi\ldots}\quad
instead of\quad {\large f{}f f{}i f{}l f{}f{}i \ldots}
\end{code}
N�m� niin sanotut \wi{ligatuuri}t voidaan est�� lis��m�ll� 
\ci{mbox}\verb|{}| kyseess� olevien kirjainten v�liin. T�m� voi olla
tarpeen joissain englannin yhdyssanoissa.

\begin{example}
Not shelfful\\
but shelf\mbox{}ful
\end{example}
 
\subsection{Aksentit ja erikoismerkit}
 
\LaTeX:ssa on mahdollista latoa sellaisia eri kieliss�
k�ytettyj� \index{aksentit} aksentteja ja \index{erikoismerkit} erikoismerkkej�,
joita ei l�ydy suomalaiselta n�pp�imist�lt�. Taulukossa~\ref{accents} listataan
erilaisia aksentteja o-kirjaimen kanssa k�ytettyn�. \LaTeX:ssa aksentin
voi liitt�� mihin tahansa muuhun kirjaimeen.

Kun i:n ja j:n p��lle pannaan aksentti, t�ytyy niiss� oleva piste
poistaa. T�m� tehd��n kirjoittamalla \verb|\i| ja \verb|\j|.

\begin{example}
H\^otel, na\"\i ve, \'el\`eve,\\ 
sm\o rrebr\o d, !`Se\~norita!,\\
Sch\"onbrunner Schlo\ss{} 
Stra\ss e
\end{example}

\begin{table}[!hbp]
\caption{Aksentteja ja erikoismerkkej�} \label{accents}
\begin{lined}{10cm}
\begin{tabular}{*4{cl}}
\A{\`o} & \A{\'o} & \A{\^o} & \A{\~o} \\
\A{\=o} & \A{\.o} & \A{\"o} & \B{\c}{c}\\[6pt]
\B{\u}{o} & \B{\v}{o} & \B{\H}{o} & \B{\c}{o} \\
\B{\d}{o} & \B{\b}{o} & \B{\t}{oo} \\[6pt]
\A{\oe}  &  \A{\OE} & \A{\ae} & \A{\AE} \\
\A{\aa} &  \A{\AA} & \A{\ss}\\[6pt]
\A{\o}  & \A{\O} & \A{\l} & \A{\L} \\
\A{\i}  & \A{\j} & \textexclamdown & \verb|!`| & \textquestiondown & \verb|?`| 
\end{tabular}
\index{\i{} ja \j{} ilman pistett�}\index{aksentit!��kk�set}
\index{ae@\ae}\index{umlaut}\index{grave}\index{akuutti}
\index{oe@\oe}

\bigskip
\end{lined}
\end{table}

Edell� oli puhetta suomen kielen tuen yhteydess� T1-merkist�st�.
Se lis�� k�ytt��n muutaman uuden aksentin ja kirjainmerkin.
Katso taulukosta~\ref{T1}.

\begin{table}[!htp]
\caption{T1-merkist�n lis��m�t aksentit ja kirjainmerkit}\label{T1}
\begin{lined}{10cm}
\begin{tabular}{*4{cl}}
\B{\r}{u} & \B{\k}{o} \\[6pt]
\A{\DH} & \A{\DJ} & \A{\NG} & \A{\TH} \\
\A{\dh} & \A{\dj} & \A{\ng} & \A{\th}
\end{tabular}
\bigskip
\end{lined}
\end{table}


\section{Sanav�lit}

Jotta \LaTeX{} saisi oikean reunan tasattua, se lis�� sanojen v�liin
eripituisi� v�lej�. Englantia ladottaessa se lis�� lauseiden per��n
hieman suuremman v�lin, luettavuuden helpottamiseksi. \LaTeX{} olettaa,
ett� lause p��ttyy pisteeseen, kysysmerkkiin tai huutomerkkiin. Mik�li
pistett� edelt�� iso kirjain, ei piste p��t� lausetta, sill� piste
seuraa isoja kirjaimia vain lyhenteiss�.

Kirjoittaja voi m��ritell� kuitenkin poikkeuksia. Kenoviiva v�lily�nnin
edess� latoo tavallisen sanav�lin. \verb|~|-merkki
latoo sanav�lin joka est�� rivinvaihdon.
\verb|\@|-komento pisteen edess� kertoo, ett� piste lopettaa lauseen,
vaikka se seuraisi isoa kirjainta.
\cih{"@} \index{~@ \verb.~.} \index{tilde@tilde ( \verb.~.)}
\index{., space after}

\begin{example}
Mr.~Smith oli iloinen\\
ks.~Kuva 5\\
I like BASIC\@. What about you?
\end{example}

Pisteen j�lkeisen ylim��r�isen v�lin voi est�� komennolla
\begin{command}
\ci{frenchspacing}
\end{command}
\noindent joka kertoo \LaTeX:lle, ett� pisteen j�lkeen ei tarvita
pitemp�� v�li�. T�m� on yleinen k�yt�nt� muissa kieliss� kuin
englannissa, paitsi kirjallisuusluetteloissa. Kun
\ci{frenchspacing}-k�sky� k�ytet��n ei \verb|\@|-k�sky ole tarpeen.
\textsf{Babelin} \texttt{finnish}-optio lis�� automaattisesti
\ci{frenchspacing}-k�skyn k�ytt��n.

\section{Nimi�t, luvut ja osiot}

Helpottaakseen lukijaa suunnistamaan tekstin l�pi, kirjoittaja jakaa
sen lukuihin, osioihin ja alaosioihin. \LaTeX:ssa on t�t� varten
erityiset k�skyt, joiden argumenteiksi annetaan otsikon teksti.
Kirjoittajan teht�v� on k�ytt�� niit� oikeassa j�rjestyksess�.

\texttt{article}-luokassa on k�yt�ss� seuraavat otsikointik�skyt:
\nopagebreak
\begin{code}
\ci{section}\verb|{...}           |\ci{paragraph}\verb|{...}|\\
\ci{subsection}\verb|{...}        |\ci{subparagraph}\verb|{...} |\\
\ci{subsubsection}\verb|{...}     |\ci{appendix}
\end{code}

\texttt{report}- ja \texttt{book}-luokissa voidaan k�ytt�� paria
muuta otsikointik�sky�:
\begin{code}
\ci{part}\verb|{...}              |\ci{chapter}\verb|{...}|
\end{code}

Koska \texttt{article}-luokka ei k�yt� lukuja, voidaan artikkeleita
lis�t� helposti kirjaan lukuina. \LaTeX hoitaa automaattisesti otsikoiden asemoinnin,
numeroinnin ja kirjasimen koon valinnan.

\pagebreak[3]
Otsikointik�skyist� pari on hieman erikoisia:
\begin{itemize}
\item \ci{part}-komento ei vaikuta lukujen numerointiin.  
\item \ci{appendix}-komennolle ei anneta argumentteja. Sen teht�v�n�
  on ainoastaan vaihtaa lukujen numerointi kirjaimiksi.\footnote{Artikkeleissa
  se vaihtaaa osioiden numeroinnin.}
\end{itemize}

\LaTeX{} tekee sis�llysluettelon otsikoiden teksteist� ja sivunnumeroista
dokumentin edellisen prosessoinnin perusteella. Komento
\begin{command}
\ci{tableofcontents}
\end{command}
\noindent luo sis�llysluettelon siihen paikkaan, jossa se annetaan.
Uusi dokumentti t�ytyy ajan \LaTeX:n l�pi kahdesti, jotta
\wi{sis�llysluettelo} saadaan tulostumaan oikein. Joskus dokumentti
t�ytyy k��nt�� kolmasti. \LaTeX{} kertoo kyll�, milloin t�m� on tarpeen.

Kaikista yll� mainituista otsikkok�skyist� on olemassa my�s ''t�hti''"-versiot.
Komennon ''t�hti''"-versio saadaan lis��m�ll� \verb|*| komennon nimen per��n.
Se luo otsikon, joka ei n�y sis�llysluettelossa ja jota ei numeroida.
Komennosta \verb|\section{Apuva}| tulisi \verb|\section*{Apuva}|.

Normaalisti otsikot tulostuvat sis�llysluetteloon samalla tavoin kuin
ne on kirjoitettu tekstiin. Joskus t�m� ei ole mahdollista, kun
otsikko on liian pitk� mahtuakseen sis�llysluetteloon. Sis�llysluetteloon
menev� teksti voidaan antaa ylim��r�isen� argumenttina varsinaisen
otsikon edell�.
\begin{code}
\verb|\chapter[Lue! T�rke��!]{T�m� on hyvin pitk�|\\
\verb|                 ja tyls� otsikko}|
\end{code} 

Koko dokumentin nimi� tulostetaan k�skyll�
\begin{command}
\ci{maketitle}
\end{command}
\noindent Nimi�n sis�lt� t�ytyy ensin m��ritell� komennoilla
\begin{command}
\ci{title}\verb|{...}|, \ci{author}\verb|{...}| 
ja mahdollisesti \ci{date}\verb|{...}| 
\end{command}
\noindent \ci{author}:n argumenteiksi voidaan antaa useita nimi� jotka
on eroteltu komennolla \ci{and}.

Esimerkki yll�mainituista k�skyist� l�ytyy kuvasta~\ref{document}
sivulla~\pageref{document}.

N�iden otsikkok�skyjen lis�ksi \LaTeX{} lis�� \verb|book|-luokassa
k�ytt��n kolme lis�k�sky�.
\begin{command}
\ci{frontmatter}, \ci{mainmatter} and \ci{backmatter}
\end{command}
Niist� on hy�ty� julkaisun jakamisessa osiin. N�m� komennot muuttavat
lukujen otsikointia ja sivunnumerointia niin kuin kirjoissa on tapana. 

\section{Ristiviitteet}

Kirjoissa, raporteissa ja artikkeleissa on usein \index{ristiviittaukset}
ristiviittauksia kuviin, taulukoihin ja tiettyihin tekstin osiin.
\LaTeX tarjoaa ristiviittaamiseen seuraavat komennot
\begin{command}
\ci{label}\verb|{|\emph{tunniste}\verb|}|, \ci{ref}\verb|{|\emph{tunniste}\verb|}| 
ja \ci{pageref}\verb|{|\emph{tunniste}\verb|}|
\end{command}
\noindent joissa \emph{tunniste} on k�ytt�j�n valitsema nimi viitattavalle
kohteelle. \LaTeX{} korvaa \verb|\ref|:n sen otsikon, alaotsikon, kuvan,
taulukon tai teoreeman numerolla, jonka per�ss� on vastaavanniminen
\verb|\label|-komento. \verb|\pageref| tulostaa sen sivun numeron, jossa
vastaava \verb|\label|-komento on.\footnote{Huomaa, ett� n�m� komennot
eiv�t tied� viittaamistaan kohteista mit��n. \ci{label} yksinkertaisesti
tallentaa viimeksi automaattisesti generoidun numeron.} Ristiviittausten
saamiseksi ajan tasalle on dokumentti ajettava \LaTeX:in l�pi ainakin kahdesti.

\begin{example}
Viittaus t�h�n alaotsikkoon
\label{sec:this} n�ytt�� t�lt�:
''katso osiota~\ref{sec:this} 
sivulla~\pageref{sec:this}.''
\end{example}
 
\section{Alaviitteet}

Komennolla
\begin{command}
\ci{footnote}\verb|{|\emph{alaviitteen teksti}\verb|}|
\end{command}
\noindent alaviite tulostuu saman sivun alareunaan. Alaviitteet
pit�isi aina panna\footnote{''panna'' on yleinen suomalainen
kaksimielinen sana.} sen sanan tai lauseen per��n, johon ne
viittaavat.\footnote{Selvyyden vuoksi lauseeseen tai osaan viittavat
alaviitteet tulisi panna pilkun tai pisteen j�lkeen.}

\begin{example}
Alaviitteit�\footnote{T�m� on 
  alaviite} k�ytt�v�t usein 
\LaTeX:n k�ytt�j�t.
\end{example}
 
\section{Korostetut sanat}

Kun teksti kirjoitetaan kirjoituskoneella, \texttt{\underline{alleviivausta}
k�ytet��n ko\-ros\-ta\-maan t�rkeit� sanoja.} Painetuissa kirjoissa
sanoja korostetaan kuitenkin latomalla ne \emph{kursiivilla}.
\LaTeX:ssa voi k�ytt�� komentoa 
\begin{command}
\ci{emph}\verb|{|\emph{teksti�}\verb|}|
\end{command}
\noindent tekstin korostamiseen. Komennon varsinainen tulos
riippuun siit�, miss� yhteydess� sit� on k�ytetty:

\begin{example}
\emph{Jos k�yt�t
  korostusta korostetun
  tekstin sis�ll�,
  \LaTeX{} k�ytt��
  \emph{normaalia} kirjasinta
  korostamiseen.}
\end{example}

On eri asia k�ske� \LaTeX:ia \emph{korostamaan} jotain
ja k�ske� sit� k�ytt�m��n erilaista \emph{kirjasinta}:

\begin{example}
\textit{Voit my�s
  \emph{korostaa} teksti�,
  joka on ladottu kursiivilla,}
\textsf{\emph{groteskilla},}
\texttt{tai \emph{kirjoituskone}
  tyylill�.}
\end{example}

\section{Ymp�rist�t} \label{env}

Erityisten tekstien latomiseksi \LaTeX:ssa voidaan m��ritell�
eri tavalla muotoiltuja \index{ymp�rist�t} ymp�rist�j�:
\begin{command}
\ci{begin}\verb|{|\emph{nimi}\verb|}|\quad
   \emph{teksti�}\quad
\ci{end}\verb|{|\emph{nimi}\verb|}|
\end{command}
\noindent joissa \emph{nimi} on ymp�rist�n nimi. Ymp�rist�j� voidaan
kutsua toistensa sis�ll� kunhan kutsuj�rjestys s�ilytet��n.
\begin{code}
\verb|\begin{aaa}...\begin{bbb}...\end{bbb}...\end{aaa}|
\end{code}

\noindent Seuraavissa osioissa selitet��n kaikki t�rke�t ymp�rist�t.

\subsection{Numeroimaton, numeroitu ja m��rittelyluettelo}

\ei{itemize}-ymp�rist� sopii yksinkertaisiin luetteloihin,
\ei{enumerate}-ymp�rist� numeroituihin luetteloihin ja
\ei{description}-ymp�rist� m��rittelyjen luetteloon.
\cih{item}

\begin{example}
\flushleft
\begin{enumerate}
\item Voit sekoittaa makusi
mukaan luetteloymp�rist�j�:
\begin{itemize}
\item Mutta se voi n�ytt��
typer�lt�.
\item[--] Ranskalainen viiva.
\end{itemize}
\item Muista siis:
\begin{description}
\item[Typeryys] ei muutu
viisaudeksi luettelossa.
\item[Viisaus] voidaan silti
esitt�� kauniisti luettelossa.
\end{description}
\end{enumerate}
\end{example}
 
\subsection{Tasaus vasemmalle, oikealle ja keskitys}

Ymp�rist�t \ei{flushleft} ja \ei{flushright} luovat
joko vasemmalle tai \index{oikealle tasattu} oikealle tasattuja kappaleita.
\index{vasemalle tasattu} \ei{center}-ymp�rist�
luo keskitetty� teksti�. Mik�li \ci{bs}-k�sky� ei k�ytet�
rivinvaihdon merkitsemiseen, \LaTeX{} vaihtaa rivi�
automaattisesti.

\begin{example}
\begin{flushleft}
T�m� teksti on\\ vasemmalle tasattu.
\LaTeX{} ei yrit� tehd� kaikista
riveist� saman pituisia.
\end{flushleft}
\end{example}

\begin{example}
\begin{flushright}
T�m� teksti on oikealle\\ tasattu.
\LaTeX{} ei yrit� tehd� kaikista
riveist� saman pituisia.
\end{flushright}
\end{example}

\begin{example}
\begin{center}
Maapallon\\ keskustassa.
\end{center}
\end{example}

\subsection{Lainaus, sitaatti ja s�keet}

\ei{quote}-ymp�rist� on k�ytt�kelpoinen lainausten, sitaattien ja
esimerkkien esitt�miseen.

\begin{example}
Typografinen nyrkkis��nt�
rivin pituudesta on:
\begin{quote}
Riviss� ei tulisi olla enemm�n
kuin 66~merkki�.

T�st� syyst� \LaTeX:n sivuissa
on oletuksena niin isot marginaalit
\end{quote}
T�st� syyst� sanomalehdiss�
k�ytet��n usein useampaa palstaa.
\end{example}

Samanlaisia ymp�rist�j� ovat \ei{quotation} ja \ei{verse}.
\texttt{quotation}-ymp�rist� on hy�dyllinen pitemmiss�
lainauksissa, jotka jatkuvat usean kappaleen verran, sill� se
sisent�� kappaleet. \texttt{verse}-ymp�rist� on hy�dyllinen
runoissa, joissa rivin vaihto on t�rke��. S�keet erotetaan
\ci{\bs}:ll� rivin lopussa ja s�keist�t tyhj�ll� rivill�.

\begin{example}
Tied�n ulkoa vain yhden
englantilaisen runon. Se kertoo
Humpty Dumptysta.
\begin{flushleft}
\begin{verse}
Humpty Dumpty sat on a wall:\\
Humpty Dumpty had a great fall.\\ 
All the King's horses and all
the King's men\\
Couldn't put Humpty together again.
\end{verse}
\end{flushleft}
\end{example}

\subsection{Sananmukainen tulostus}

\verb|\begin{|\ei{verbatim}\verb|}|:n ja \verb|\end{verbatim}|:n
v�liin j��v� teksti tulostuu niin kuin se on kirjoitettu k�sikirjoitukseen
ja niinkuin se olisi kirjoitettu kirjoituskoneella. Kaikki v�lily�nnit
tulostuvat v�lily�ntein�. \LaTeX:n komentoja ei suoriteta.

Kappaleen sis�ll� sama vaikutus saadaan komennolla
\begin{command}
\ci{verb}\verb|+|\emph{teksti�}\verb|+|
\end{command}
\noindent \verb|+| on vain esimerkki rajana k�ytett�v�st� merkist�.
Mit� tahansa muuta merkki� voidaan k�ytt�� paitsi kirjainta,
\verb|*| tai v�lily�nti�. Useat t�m�n kirjasen \LaTeX-esimerkeist�
on ladottu t�ll� komennolla.

\begin{example}
\verb|\ldots|-komento \ldots

\begin{verbatim}
10 PRINT "HELLO WORLD ";
20 GOTO 10
\end{verbatim}
\end{example}

\begin{example}
\begin{verbatim*}
verbatim-ymp�rist�n
t�htiversio korostaa
v�lily�ntej�   tekstiss�
\end{verbatim*}
\end{example}

\ci{verb}-komentoa voidaan k�ytt�� samalla tavoin t�hden kanssa:

\begin{example}
\verb*|n�in   ikk��n :-) |
\end{example}

\texttt{verbatim}-ymp�rist�� ja \verb|\verb|-komentoa ei
voida k�ytt�� muiden komentojen parametreina.

\subsection{Sarkaimet}

\ei{tabular}-ymp�rist�ll� voidaan latoa kauniita
\index{taulukot} taulukoita, joissa on mahdollisesti vaaka"- tai pystyviivoja.
\LaTeX{} laskee sarakkeiden leveyden automaattisesti.

Komennon
\begin{command}
\verb|\begin{tabular}{|\emph{table spec}\verb|}|
\end{command} 
\noindent \emph{table spec}"=argumentti m��rittelee taulukon
muodon. \texttt{l} k�ytet��n sarakkeisiin, joissa teksti on tasattu
vasemalle, \texttt{r} oikealle tasattuun tekstiin ja \texttt{c}
keskitettyyn tekstiin; \verb|p{|\emph{leveys}\verb|}| on sarakkeeseen,
jossa on molemmilta puolilta tasattua teksti� ja rivinvaihtoja ja
\verb.|. on pystysuoralle viivalle.

\texttt{tabular}-ymp�rist�ss� \verb|&| siirt�� seuraavaan sarakkeeseen,
\ci{\bs} aloittaa uuden rivin ja \ci{hline} lis�� vaakasuoran viivan.
\index{"|@ \verb."|.}

\begin{example}
\begin{tabular}{|r|l|}
\hline
7C0 & heksadesimaali \\
3700 & oktaali \\
11111000000 & bin��ri \\
\hline \hline
1984 & desimaali \\
\hline
\end{tabular}
\end{example}

\begin{example}
\begin{tabular}{|p{4.7cm}|}
\hline
Tervetuloa Kaken kappaleeseen.
Toivomme ett� kaikki
nauttivat esityksest�.\\
\hline 
\end{tabular}
\end{example}

Sarakkeiden erotin voidaan m��ritell� \verb|@{...}| rakenteella.
T�m� komento korvaa sarakkeiden v�lisen tyhj�n tilan aaltosulkeiden
v�liss� olevalla materiaalilla. Komennon tyypillinen k�ytt�esimerkki
on annettu alla desimaalisarkainta esitelt�ess�. Toinen tyypillinen
k�ytt�tapa on poistaa edelt�v�t v�lily�nnit komennolla \verb|@{}|.

\begin{example}
\begin{tabular}{@{} l @{}}
\hline 
ei edelt�vi� v�lily�ntej�\\
\hline
\end{tabular}
\end{example}

\begin{example}
\begin{tabular}{l}
\hline
v�lit vasemalla ja oikealla\\
\hline
\end{tabular}
\end{example}

%
% This part by Mike Ressler
%

\index{desimaalisarkain} Koska LaTeX:ssa ei ole mit��n sis��nrakennettua
tapaa tasata numerosarakkeita desimaalipilkun kohdalta,\footnote{Jos
'tools'-makrokokoelma on asennettu systeemiin, kannattaa tutustua
\pai{dcolumn}-makropakettiin.} t�ytyy turvautua ''huijaamiseen'' ja
tehd� se kahta saraketta k�ytt�m�ll�: tasaamalla kokonaisosa oikealle
ja murto-osat vasemmalle. \verb|@{,}|-komento
\verb|\begin{tabular}|-ymp�rist�ss� korvaa normaalin sarakkeiden v�lisen
v�lin pilkulla, jolloin saadaan vaikutelma yhdest�, desimaalipilkkuun
tasatusta sarakkeesta. Ei pid� unohtaa desimaalipilkun korvaamista
numeroissa sarake-erottimella (\verb|&|)! Sarakkeen nimi voidaan
asettaa numeerisen ''sarakkeen'' yl�puolelle \ci{multicolumn}-komennolla.
 
\begin{example}
\begin{tabular}{c r @{,} l}
Piin merkint�tapa     &
\multicolumn{2}{c}{Arvo} \\
\hline
$\pi$               & 3&1416  \\
$\pi^{\pi}$         & 36&46   \\
$(\pi^{\pi})^{\pi}$ & 80662&7 \\
\end{tabular}
\end{example}

\section{Kelluvat osat}

Nyky��n useimmissa julkaisuissa on paljon kuvia ja taulukoita. N�m�
elementit kaipaavat erikoiskohtelua, sill� niit� ei voi jakaa eri sivuille.
Er�s tapa olisi aloittaa uusi sivu aina kun kuva tai taulukko on
liian iso mahtuakseen sivulle. T�m� tapa kuitenkin j�tt�isi sivut
osittain tyhj�ksi, mik� n�ytt�� pahalta.

Ratkaisu on siirt�� mik� tahansa sivulle sopimaton kaavio tai
taulukko, johonkin my�hemm�lle sivulle ja samalla t�ytt�� tyhj�ksi j��v�
tila tekstill�. \LaTeX:ssa on kaksi ymp�rist�� \index{kelluvat objektit}
kelluville objekteille. Yksi taulukoille ja yksi kaavioille.
N�iden ymp�rist�jen hy�dynt�miseksi
on ymm�rrett�v� suunnilleen kuinka \LaTeX{} k�sittelee kelluvia osia.
Muutoin niist� voi tulla turhautumisen kohde, sill� \LaTeX{} ei koskaan
pane niit� siihen, mihin haluat.

\bigskip
Katsotaanpa ensiksi mit� komentoja \LaTeX{} tarjoaa kelluvalle
materiaalille:

Mik� tahansa aineisto, joka on \ei{figure}- tai \ei{table}-ymp�rist�n
sis�ll�, k�sitell��n kelluvana materiaalina. Kumpikin ymp�rist� tarjoaa
vaihtoehtoisen parametrin
\begin{command}
\verb|\begin{figure}[|\emph{sijoituksen m��rittely}\verb|]| tai
\verb|\begin{table}[|\emph{sijoituksen m��rittely}\verb|]|
\end{command}
\noindent jota kutsutaan \emph{sijoituksen m��rittelyksi}. T�m� parametri
kertoo \LaTeX:lle minne kelluvan objektin sallitaan siirtyv�n. \emph{sijoituksen
m��rittely} rakentuu \emph{kelluvan objektin sallittujen sijaintien} merkkijonosta.
Katso taulukko~\ref{tab:permiss}.

\begin{table}[!bp]
\caption{Kelluvan objektin sallitut sijainnit}\label{tab:permiss}
\noindent \begin{minipage}{\textwidth}
\medskip
\begin{center}
\begin{tabular}{@{}cp{10cm}@{}}
M��rite&Sallittu sijainti \ldots\\
\hline
\rule{0pt}{1.05em}\texttt{h} & juuri \emph{t�ss�} paikassa teksti�.
  T�m� sopii p��asiassa pieniin kelluviin objekteihin.\\[0.3ex]
\texttt{t} & sivun \emph{yl�osassa}\\[0.3ex]
\texttt{b} & sivun \emph{alaosassa}\\[0.3ex]
\texttt{p} & erityisell� \emph{sivulla}, jossa on ainoastaan kelluvia
   objekteja\\[0.3ex]
\texttt{!} & kyseisen kelluvan objektin asettelun est�vist� sis�isist�
   parametreista\footnote{Kuten yhdell� sivulla sallittujen
    kelluvien objektien maksimim��r�} riippumatta.
\end{tabular}
\end{center}
\end{minipage}
\end{table}

\pagebreak[3]
Taulukko voisi alkaa esim. seuraavalla rivill�:
\begin{code}
\verb|\begin{table}[!hbp]|
\end{code}
\noindent \index{objektien sijoitus} Sijoituksen m��rittely \verb|[!hbp]| sallii \LaTeX:n
sijoittaa taulukko juuri t�h�n (\texttt{h}) tai jonkin sivun alaosaan
(\texttt{b}) tai erityiselle sivulle (\texttt{p}) ja viel�p� niin, ett�
lopputuloksen ei tarvitse n�ytt�� erityisen hyv�lt� (\texttt{!}). Jos
mit��n m��rityksi� paikan suhteen ei anneta, standardiluokat olettavat
m��rityksiksi \verb|[tbp]|.

\LaTeX{} sijoittaa kaikki kelluvat objektit kirjoittajan antamien
paikkam��ritysten mukaisesti. Jos objektia ei voi sijoittaa samalle sivulle
se pannaan joko \emph{kuvien} tai \emph{taulukoiden}
jonoon\footnote{N�m� ovat ''ensimm�isen� sis��n, ensimm�isen�
ulos'' jonoja!}. Kun uusi sivu alkaa \LaTeX{} tarkistaa ensin, onko
mahdollista t�ytt�� kelluvilla objekteilla oma sivu. Jos t�m� ei ole
mahdollista joka jonon ensimm�ist� objektia k�sitell��n aivan kuin
se olisi juuri esiintynyt tekstiss�: \LaTeX{} yritt�� j�lleen asemoida
sit� paikanm�ritysten mukaisesti (paitsi 'h':n, joka ei ole en��
mahdollinen). Kaikki uudet tekstiss� esiintyv�t objektit siirtyv�t
vastaavaan jonoon. \LaTeX{} s�ilytt�� kunkin objektityypin alkuper�isen
j�rjestyksen. T�st� syyst�, jos jotain kuvaa ei voida sijoittaa, se
siirt�� kaikkia muita kuvia dokumentin loppua kohden. Niinp�:

\begin{quote}
Jos \LaTeX{} ei sijoita objekteja odotetulla tavalla, on syyn� usein
yksi kelluva objekti joka tukkii jommankumman jonoista.
\end{quote}                 

\bigskip
\noindent Vaikean osan j��dess� taakse on j�ljell� viel� muutama
mainittava asia \ei{table}- ja \ei{figure}-ymp�rist�ist�.

Komennolla 

\begin{command}
\ci{caption}\verb|{|\emph{kuvateksti}\verb|}|
\end{command}

\noindent voidaan kelluvalle objektille m��ritell� kuvateksti. LaTeX{}
lis�� juoksevan numeron ja tekstin ''Kuva'' tai
''Taulukko''.\footnote{Englannin kielisiss� dokumenteissa vastaavasti
''Figure'' ja ''Table''.}

Komennot

\begin{command}
\ci{listoffigures} ja \ci{listoftables} 
\end{command}

\noindent toimivat samoin kuin \verb|\tableofcontents|-komento tulostaen
vastaavasti luettelon kuvista ja taulukoista. Jos k�yt�t pitki�
kuvatekstej�, on luetteloon saatava lyhyempi versio. T�m� on mahdollista
lis��m�ll� lyhyt versio hakasulkeisiin \verb|\caption|-komennon per��n.
\begin{code}
\verb|\caption[Lyhyt]{Piiiiiiiitk��������}| 
\end{code}

Komennoilla \verb|\label| ja \verb|\ref| voidaan luoda viittaus kelluvaan
objektiin.

Seuraava esimerkki piirt�� neli�n ja lis�� sen dokumenttiin.
T�t� voidaan k�ytt�� varaamaan tilaa kuville, jotka liimataan lopulliseen
dokumenttiin.

\begin{code}
\begin{verbatim}
Kuva~\ref{white} on esimerkki pop-taiteesta.
\begin{figure}[!hbp]
\makebox[\textwidth]{\framebox[5cm]{\rule{0pt}{5cm}}}
\caption{Viisi kertaa viisi cm} \label{white}
\end{figure}
\end{verbatim}
\end{code}

\noindent Yll� olevassa esimerkiss� \LaTeX{} yritt�� \emph{todella
kovasti}~(\texttt{!}) asettaa kuvan juuri \emph{t�h�n}~(\texttt{h}).\footnote{Olettaen,
ett� kuvien jono on tyhj�.} Mik�li t�m� ei ole mahdollista, se yritt��
asemoida kuvan sivun \emph{alaosaan}~(\texttt{b}). Jos kuva ei sovi
sivulle, \LaTeX{} tarkistaa, olisiko mahdollista tehd� erillinen
sivu kuvaa ja jonossa olevia taulukoita varten. \LaTeX{} aloittaa uuden
sivun ja k�sittelee kuvaa j�lleen ik��nkuin se esiintyisi ensimm�ist� kertaa.

Jossain tilanteissa on tarpeen k�ytt��

\begin{command}
\ci{clearpage}- tai jopa \ci{cleardoublepage} 
\end{command}

\noindent "=komentoa. Se pakottaa \LaTeX:n asemoimaan kaiken
jonoissa olevan kelluvan materiaalin v�litt�m�sti ja aloittamaan
sitten uuden sivun. Vasemanpuoleiselle sivulle saman tekee
\ci{cleardoublepage}.

My�hemmin t�ss� johdannossa opetetaan lis��m��n Postscript"-kuvia
\LaTeX-dokumentteihin.

%%% Local Variables: 
%%% mode: latex
%%% TeX-master: "lyhyt2e"
%%% End:
